Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
type: channel
description: 1925. aastal ilmuma hakanud ERMi aastaraamat oli esimene ja aastakümneid ainus eestikeelne etnoloogia-alane perioodiline väljaanne, mis ilmub korra aastas. Praegu ilmuvad aastaraamatus peamiselt ERMi, aga ka teiste Eesti ja välismaa etnoloogide, kultuuriantropoloogide, folkloristide, museoloogide eestikeelsed eelretsenseeritud teadusartiklid. Artiklid on varustatud inglis- ja venekeelsete resümeedega. Samuti kajastatakse aastaraamatus ERMi tegevust (sh aastaaruanded).
publisher: Eesti Rahva Muuseum
language: en
publication name: Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
issn: 1406-0388
items: Ideoloogia ja rahvaluuleteaduse ajalugu
items: Tüüpide sõda. Isikute ja ideoloogiate osast regilaulude sõjajärgses avaldamisloos
items: Rahvaluule osakond Eesti Kirjandusmuuseumi arhiivi nõukogudeaegsetes dokumentides
items: Uusi vaateid distsipliiniajaloole: folkloristika etnoloogia kõrval
items: Eesti Rahva Muuseum 2024
items: In memoriam Krista Aru
items: Gea Troska teadlasetee
items: Aino Voolmaa – Eesti rahvarõivaste vardja
items: Jüri Linnus – teaduse kirglik eestkõneleja ERMis
items: Harri Moora – Nõukogude Eesti etnograafia sihiseadja
items: Eerik Laid etnograafia ja arheoloogia piirimail
items: Ivar Paulson – eesti religioonietnoloog paguluses
items: Ferdinand Linnus – sõjaeelse Eesti etnograafia suurkuju
items: Uusi vaateid Eesti etnoloogia ajaloole
items: Eesti Rahva Muuseum 2023
items: Vibratsioonist tingitud riskide hindamine Eesti Rahva Muuseumis
items: Une panoptikum
items: Transsooline keha Indoneesia ööelus: waria’de seksitöö, nauding ja enesekinnituslik kogemus
items: Ööst ja muustki
items: Eesti Rahva Muuseum 2022
items: In memoriam Kalju Konsin
items: Kes valitsesid öist linnaruumi moderniseerumisajal?
items: Uurimusi Eesti ööelukultuurist
items: Kuidas jutustada ööd? ERMi näituse „Kellele kuulub öö?“ uurimis- ja kureerimisprotsessist
items: Eliidi pilk pimedasse onni. Maarahvas ja isand ning vastastikused representatsioonid
items: Öö Eesti kultuuriloos
items: Andmed ja mõju: ERMi kultuuriasutustele suunatud arendustegevus kahes kultuurisektori innovatsiooniprojektis
items: Relevantne muuseum: kuidas mõista relevantsust museoloogilises praktikas
items: Muuseumikülastajate motivatsiooni ja õpistiilide mõistmine
items: Ärimudelite analüüs Eesti muuseumite näitel

Ideoloogia ja rahvaluuleteaduse ajalugu
type: item
description: Ideoloogia ja rahvaluuleteaduse ajalugu Artikli keskmes on küsimus, kuidas on 1940. aastast alanud eesti folkloristika kujunemist mõistetud ja käsitletud. 1940. aastal kehtestati nõukogude võim, mis katkestas sajandi esimesel poolel kujunenud teadustegevuse: muudeti nii rahvaluulega tegelevate asutuste struktuuri kui ka teadusala määratlemist. Rahvaluule käsitlemisel tuli rahvusliku vaatepunkti asemele marksistlikust ideoloogiast lähtuv sotsiaalse rõhumise ja klassivõitluse raamistik. Järgnevad Saksa okupatsiooni aastad (1941–1944) humanitaarias on 20. sajandi uurijate töödest kõrvale jäänud (jäetud), ent selle perioodi kohta on kirjutatud mitmeid uurimusi 2020. aastatel. Tagasivaateid sõjajärgsele folkloristikale kohtab 1980.–1990. aastate kirjutistes. Esialgu olid need ajendatud asutuste tähtpäevade tähistamisest: sõnavõttudes on esil tegevusaruande-laadne minevikuvaade koos mõningaste viidetega riikliku tellimuse rollile erialases töös. Nõukogude aja lõpul, 1990.–1991. aastal tajuvad folkloristid ajastu murdepunkti: ühelt poolt tuuakse esile sõjajärgse folkloristika kapseldumine liig kitsasse teoreetilis-metoodilisse ringi, teisalt tuntakse vajadust avardada folkloristika uurimispiire ja lähenemisviise, et suhestuda lääne teadusruumiga. Nõukogude ideoloogia mõju uurimisel on tulemuslikuks osutunud postkolonialismi teooria rakendamine: selle kaudu tuli esile võimu ja uurijate suhe. Sellegipoolest on vaja jälgida, et tekstis olevat sõnakasutust ei samastataks autori poliitilise meelsusega. Retoorika võib lähtuda nii autori teadlikkusest selle kohta, mida riiklik tellija temalt ootab kui ka harjumuspärasusest ühel või teisel viisil toimida. Artiklis analüüsitud tekstide põhjal ilmnesid nii riigivõimu ettekirjutused (mida ja kuidas uurida) kui ka teadlaste kohanemisviisid sellega. Esmalt üritati uusi nõudeid mõista. 1950. aastate lõpul püüti uute nõudmistega kohaneda ja totalitaarse režiimi ideoloogiat üle kavaldada. Nii jõuti eriala seisukohast oluliste aspektide uu…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Tiiu Jaago
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-10-15
publication date: 2025-10-15
starting page: 377
ending page: 400

Tüüpide sõda. Isikute ja ideoloogiate osast regilaulude sõjajärgses avaldamisloos
type: item
description: Tüüpide sõda. Isikute ja ideoloogiate osast regilaulude sõjajärgses avaldamisloos Eesti vanem laulutraditsioon, regilaul on olnud sümboolses mõttes eesti folkloori esindusžanr, regilaulude kogumine ja avaldamine on Eesti folkloristika nurgakive selle algusest, 19. sajandi teisest poolest peale. Eesti rahvusliku liikumise juhi, üle-eestilise rahvaluule kogumisaktsiooni algataja Jakob Hurda eesmärk „Vana kandle“ (VK) nimelise väljaandeseeria alustamisel oli anda rahvale tagasi temalt kogutud ja unustusest päästetud „vanavara“. Samas pidas ta silmas väljaande teaduslikku külge, et seda saaks kasutada eesti keele ja ajaloo uurimiseks. Ka 20. sajandi keskel, nõukogude okupatsiooni tingimustes sai regivärsside avaldamine ettekäändeks, miks jätkata arhailise folkloori kogumist ning uurimist. Hoolimata üllastest ideedest ning avalikkuse huvist, ei ole regilaulude publitseerimine kuigi edukas olnud. Juba Jakob Hurda ajal takistas VK koostamist tööjõu- ja rahapuudus. Samad probleemid, lisaks koolkondlikud eelistused tabasid regilaulude väljaandjaid nii iseseisvas Eesti Vabariigis kui nõukogude perioodi eesti folkloristikas. Sõjajärgsete folkloori uurimiskeskuste juhid olid kõik regilaulu-uurijad: Herbert Tampere Kirjandusmuuseumis, Ülo Tedre Keele ja Kirjanduse Instituudis ning Eduard Laugaste Tartu Ülikoolis. Kõik olid võimekad, aga erineva iseloomu, saatuse ja karjäärimudeliga folkloristid, kes lähenesid regilaulude uurimisele ja avaldamisele erinevalt, suisa vastandlikult: filoloogiliselt ja etnoloogiliselt. Stalini surma järel taas alanud „Vana kandle“ ettevalmistustööd olid optimistlikud, tööplaanid suurejoonelised. Kokku kutsutud „Vana kandle“ kolleegiumi töö aga sumbus üksikasjade üle peetud vaidlustesse, millest tõsiseim oli tüpoloogia üle peetu. Vaidlused olid nii silmapaistvalt viljatud, et sekkuma pidi filoloogiline avalikkus. VK väljaandmise arutelud käivitasid regilaulude tüpoloogia ning teksti, muusika ja esitustavade eripärade uurimise laine, millel oli määratu…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Liina Saarlo
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-10-15
publication date: 2025-10-15
starting page: 345
ending page: 371

Rahvaluule osakond Eesti Kirjandusmuuseumi arhiivi nõukogudeaegsetes dokumentides
type: item
description: Rahvaluule osakond Eesti Kirjandusmuuseumi arhiivi nõukogudeaegsetes dokumentides 1940.–1960. aastatel Artiklis vaatlen Riikliku Kirjandusmuuseumi rahvaluule osakonna (RO, varem Eesti Rahvaluule Arhiiv Eesti Rahva Muuseumi autonoomse osakonnana) ajalugu 1940.–1960. aastatel. Artikkel tugineb Eesti Kirjandusmuuseumi arhiivis olevatele nõukogudeaegsetele arhiivimaterjalidele (osakonna ja muuseumi juhatuse koosolekute protokollid, konverentsijärgsete arutelude protokollid, tööplaanid ja aruanded jne), keskendudes peamiselt stalinistlikule ajastule ja sulaajale. Iga aastakümme tõi endaga kaasa mitmeid muutusi nii formaalsel kui ka sisulisel tasandil, võimaldades tegeleda vaid kindlate teemade ja tegevustega. 1940. aastate teist poolt iseloomustab stalinistlik sõnavara ja tagakiusamine. Kuid alates 1954. aastast näitavad praeguse Eesti Kirjandusmuuseumi arhiivis olevad materjalid üha enam kergendustunnet, mis viitab sellele, et psühholoogiline surve oli pärast Stalini surma ühiskonnas mõnevõrra vähenenud. See nihe ilmneb ka folkloristide tegevuses ja eesmärkides 1950. ja 1960. aastatel, kes jätkasid balansseerimist ametlike nõuete ja erialaste vajaduste vahel. Nii näiteks pöörasid RO töötajad nõukogude folkloorile tähelepanu nii palju kui vaja ja nii vähe kui võimalik. Stalinismiaja lõppedes jäigi see suund kõrvale ning taas hakati tegelema klassikaliste folkloorižanride kogumise, uurimise ja avaldamisega, samuti ideoloogiliselt ebasoovitavate materjalide (nt rahvapärimus, rahvameditsiin) kogumisega. Sellele muutusele aitas kaasa 1950. aastatel tekkinud laiem kriitika stalinistliku folkloori suhtes, samuti üleskerkinud kriitika selle vastu, et kunstilist eneseväljendust tuli tõlgendada folkloorina. On ilmne, et nõukogude aastate märkimisväärsed väljakutsed tähendasid kiiret kohanemist uute ideoloogiliste ja erialaste nõudmistega ning piiratud materiaalseid ja olustikulisi võimalusi. RO jätkas rahvaluuleainese kogumist ja korraldamist, tegeledes samal ajal nii ideoloogili…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Ave Goršič
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-10-15
publication date: 2025-10-15
starting page: 317
ending page: 340

Uusi vaateid distsipliiniajaloole: folkloristika etnoloogia kõrval
type: item
subject: Eessõna
  topic: section
creator: Ave Goršič
creator: Indrek Jääts
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-10-15
publication date: 2025-10-15
starting page: 9
ending page: 13

Eesti Rahva Muuseum 2024
type: item
description: Eesti Rahva Muuseumi 2024. aasta tegevuste ülevaade.
subject: Ülevaated
  topic: section
creator: Aastaraamatu toimetus
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-07-21
publication date: 2025-07-21

In memoriam Krista Aru
type: item
description: Krista Aru 1. VIII 1958 – 25. II 2025
subject: Ülevaated
  topic: section
creator: Aastaraamatu toimetus
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-07-21
publication date: 2025-07-21

Gea Troska teadlasetee
type: item
description: Gea Troska teadlasetee Artikkel vaatleb viljaka, kuid seni mõneti varju jäänud etnograafi, küla- ja asustusajaloo uurija Gea Troska (1926‒2015) elulugu, püüdes anda tema teadustööst seni puuduva ülevaate. Troska töö etnograafina langes suures osas Nõukogude aega: ta alustas etnograafiaõpingutega 1945. aastal ning siirdus pensionile aastal 1996. Artiklis uuritakse, millised võimalused ja valikud olid ühel teadlasel Eesti NSVs, millistesse ühiskondlikesse ja teadusalastesse protsessidesse ta oli haaratud ning milline mõju oli sel tema uurimistööle. Artikli allikateks on Gea Troska arvukad teadustööd, nii trükitud kui käsikirjalised, samuti muuseumi- ja arhiivikogud ja 2007. aastal antud intervjuu. Troska sündis 1926. aastal Tallinnas, laia kultuurihuviga ja ühiskondlikult aktiivse riigiametniku Hugo Reimani peres. Tema noorusaastad möödusid Nõmme eeslinnamiljöös, ta sai hea hariduse ning teatud määral isamaalise kasvatuse. 1945. aastal astus Troska õppima etnograafiat Tartu Riiklikus Ülikoolis, mida oli asutud ümber vormima nõukogulikuks õppeasutuseks. Peamised õppejõud olid Harri Moora ja Ants Viires. Eduka lõpetajana võeti ta Eestis värskelt juurutatud Teaduste Akadeemia süsteemis Ajaloo Instituuti kraadiõppesse. Ta suunati õppima Moskva Etnograafia Instituuti, kus tema juhendaja oli tuntud etnograaf Nikolai Tšeboksarov. Troska teemaks sai perekonnaelu 19. ja 20. sajandil, ent alustatud töö katkes peagi, kui ta 1952. aastal seoses parteilises liinis esile kerkinud süüdistustega arvati välja nii parteist kui ka aspirantuurist. Teaduste Akadeemia süsteemist välja kukkumine takistas soovitud teadustöö tegemist. Järgnes pea kaks aastakümmet tööd muuseumides: aastatel 1953‒1960 töötas Troska Tallinna Linnamuuseumis (sh alates 1955. a direktorina) ja 1960‒1971 vastselt loodud Eesti Riiklikus Vabaõhumuuseumis (alates 1970. a teadusdirektorina). Teadusliku töötaja roll muuseumis oli seotud kogude ja ekspositsiooniga, samal ajal akadeemilist uurimistööd jätkas ta isiklikust …
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Vivian Siirman
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-07-21
publication date: 2025-07-21
starting page: 281
ending page: 309

Aino Voolmaa – Eesti rahvarõivaste vardja
type: item
description: Aino Voolmaa – Eesti rahvarõivaste vardja Aino Voolmaa (1920–2000) oli Eesti etnograaf, kelle tööaastad jäid üleni Nõukogude aega. Ta põlistas end Eesti kultuurilukku oma pea neli kümnendit kestnud uurijatee jooksul tunnustatud rahvarõivauurija ja -propageerijana. Ta oli selles vallas ka väga autoriteetne nõustaja. Suuresti just tänu Voolmaa aktiivsele ja järjekindlale tegevusele jäi rahvarõivaste taaselustamisel peale ajaloolise autentsuse säilitamise nõue. Voolmaa kirjutatud teadusartikleid ja raamatut „Eesti rahvarõivad“ (1981) kasutavad nii rahvarõivaste uurijad kui huvilised tänapäevalgi. Tema elust ja tööst on aga seni kirjutatud väga vähe. Aino Voolmaa lõpetas 1940. aastal Tallinnas gümnaasiumi ja asus õppima Tallinna Tehnikaülikooli. Juba 1942. aastal otsustas ta ülikooli vahetada ja siirdus Tartu Ülikooli, keskendudes peamiselt etnograafiaõpingutele. 1947. aasta sügisel sai Aino töökohaks Eesti Rahva Muuseum, millega ta jäi tihedalt seotuks elu lõpuni. Voolmaa töötas muuseumis teadusliku töötajana, alustades nooremteadurina ja lõpetades teadusdirektorina. Oma teadlasetee jooksul põlistas Aino Voolmaa end ajalukku eduka rahvarõivauurija ja populariseerijana, samavõrra oluline oli tema roll ka muuseumitöötajana. Aja jooksul võttis ta osa pea kõikidest muuseumitöö põhilõikudest, mis olid seotud kogumise, säilitamise, uurimise ja erineval viisil vahendamisega. Ta osales paljudes teadusprojektides ja kogus tuhandeid lehekülgi teatmematerjali (peamiselt rõivastusalast) oma rohketel välitöödel Eesti kihelkondadesse. Kogutut kasutas Aino teadusartiklite kirjutamisel. Ta oli edukas oma uurimistulemuste tutvustamisel, esinedes ettekannetega konverentsidel nii Eestis kui mujal ja olles hinnatud lektor. Kindlasti on tema kogutu oluline allikmaterjal ka tänapäeva uurijatele. Näituste korraldamist pidas Aino muuseumi väga oluliseks töölõiguks ja nii kujunes temast Eesti Rahva Muuseumis üks peamisi Eesti rahvarõivaid ja -kunsti käsitlevate näituste tegijaid. Ka oma tööelu…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Ellen Värv
creator: Age Raudsepp
creator: Reet Piiri
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-07-21
publication date: 2025-07-21
starting page: 233
ending page: 276

Jüri Linnus – teaduse kirglik eestkõneleja ERMis
type: item
description: Jüri Linnus – teaduse kirglik eestkõneleja ERMis Keskendun selles artiklis Jüri Linnuse (1926–1995) rollile ja panusele ERMi teadustöö korraldamisel ja juhtimisel. Artikli keskse allikalise baasina sünteesin ERMi ametiarhiivi ja Rahvusarhiivi isikuarhiivi materjale Linnuse omasõnaliste ning tema kaasaegsete meenutustega. Linnus töötas ERMis kolme kümnendi vältel (1956–1986), kujundades nii muuseumi avalikku kuvandit kui sisemist töökorraldust. Lisaks oli Linnus 1950.–1960. aastatel Tartu Ülikooli peamine etnograafiaõppejõud, nii oli tal neil kümnenditel määrav roll noorte toomisel selle eriala juurde. Linnus rõhutas teadustegevuse hoidmise ja arendamise olulisust muuseumitöö osana ajal, mil asutuse tegevust suunanud struktuurne ega majanduslik raamistik seda ei toetanud. Tal oli oluline roll ERMi väljatoomisel stalinistlike repressioonide tulemusena kujunenud mõõnaseisust. Nii oli ta võtmetegelaseks muuseumi aastakonverentside traditsiooni algatamises ja aastaraamatu regulaarse ilmumise taastamises, mis mõlemad kujunesid ERMi esindusüritusteks. Linnuse missiooniks oli ka muuseumikogude korrashoiu ja nende teadusliku läbitöötamise eest seismine. Töötades küll kogu karjääri vältel juhtivatel ametikohtadel, ei õnnestunud Linnusel oma võimekust juhi ja teadlasena siiski täiel määral teostada. Ühelt poolt mõjutas tema käekäiku nõukogulikus süsteemis perekondlik taust represseeritud Ferdinand Linnuse pojana. Teisalt pärssisid juhipotentsiaali rakendamist parimal võimalikul viisil isiksuslikud erijooned – mõtteteravusele lisandus teravus väljendusviisis, mis kombineerituna paindumatu juhtimisstiiliga tõi kaasa pingeid kolleegidega. Ehkki Linnus oli kogu karjääri vältel organiseerimistöö kõrval ka teadlasena tegus, olles viljakas teadusartiklite autor, jäi tema uurimistegevus siiski mõneti korralduslike ülesannete täitmise varju. Tema teadustööde analüüs jääb aga selle artikli fookusest välja, väärides kahtlemata omaette käsitlust. Käesolev artikkel ei hõlma ka Linnuse akti…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Piret Koosa
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-07-21
publication date: 2025-07-21
starting page: 187
ending page: 229

Harri Moora – Nõukogude Eesti etnograafia sihiseadja
type: item
description: Harri Moora – Nõukogude Eesti etnograafia sihiseadja Harri Moora (1900–1968) oli eesti arheoloog, kellest 1930ndate lõpuks kujunes rahvusvaheliselt tunnustatud teadlane. Samas oli ta ka üks tollase eesti rahvusluse demokraatliku suuna aktiivseid pooldajaid ning president Konstanti Pätsi kriitikuid. 1940. aastal osales ta Nõukogude võimu kehtestamisel Eestis, kuid pettus kommunistlikus režiimis kiiresti ja pöördus tagasi oma akadeemilise karjääri juurde Tartu Ülikoolis. Eesti okupeerinud natsid ei võimaldanud Mooral õppejõuna jätkata, nende silmis oli ta bolševismi poolehoidja. Põgusalt osales ta sakslaste vastases rahvuslikus vastupanuliikumises. Uue Nõukogude okupatsiooni eest läände pageda tal ei õnnestunud. Moora jäi oma suure perega Eestisse ning julgeolekuorganid sundisid ta koostööle. Ta oli aastaid KGB agent, kuid allikate puudusel me ei tea, kui aktiivne. 1940ndate teisel poolel sai Moora jätkata Tartu Ülikooli arheoloogiaprofessorina. Kuna Eesti etnograafia juhtivad jõud olid kõik kas läände emigreerunud või Nõukogude vangistuses hukkunud, siis langes Harri Moora õlgadele ka etnograafia õpetamine ülikoolis. Samas suunas ta ERMi kui Eesti etnograafia keskse institutsiooni kohanemist nõukogude võimu ideoloogiliste nõudmistega. Osava diplomaadina aitas ta ühelt poolt üles ehitada Eesti etnograafia nõukogulikku fassaadi, teisalt püüdis aga säilitada selle järjepidevust ja rahvuslikke traditsioone. Olulist rolli mängisid seejuures varakult sõlmitud töised suhted mõjukate kolleegidega Moskvast ja Leningradist. Aastad 1949–1951 olid Moora jaoks kõige raskemad. Siis tabasid teda, nagu paljusid teisigi Eesti haritlasi, süüdistused kodanlikus natsionalismis. Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi arheoloogia (ja etnograafia) sektori juhataja ametikoha Moora siiski säilitas ning alates 1952. aastast jätkas ta oma teadustööd Tallinnas. 1950ndatel tegeles ta põhiliselt eestlaste etnogeneesi küsimustega. Tema juhtimisel arendati välja kammkeraamika teooria, mille kohaselt eestla…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Indrek Jääts
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-07-21
publication date: 2025-07-21
starting page: 145
ending page: 181

Eerik Laid etnograafia ja arheoloogia piirimail
type: item
description: Eerik Laid etnograafia ja arheoloogia piirimail Arheoloog ja etnograaf Eerik Laid (1904–1961) oli üks esimese põlvkonna eesti teadlasi, kes Teise maailmasõja sündmuste keerises jätsid oma kodumaa ja pagesid välismaale. Artikkel keskendub Laidi Eesti-aegsele eluperioodile ning tema teaduslikule tegevusele etnograafina ja arheoloogina 1920.–1930. aastate Eestis. Veel tudengiajal, 1920ndate alguses, avaldas ta ülevaatlikke teoseid Eesti muinaslinnustest, kus tolleks ajaks kogutud ainestikku põhjal kirjeldas kõiki sellal tuntud linnuseid ja pelgupaiku. Esmakursuslase seminaritööna valminud töö tõi talle arheoloogia magistrikraadi. Õpingute keskel, kui ta võttis ülikoolis etnograafiakursusi, siirdus ta muinas- ja rahvateaduse piirimaile, käsitledes mordvalaste etnograafilisi ja poolmuinasaegseid sõlgesid. Samal teemal kaitses ta hiljem etnograafias magistritöö. Teaduslike publikatsioonide poolest kujunes just tudengiaeg Laidi jaoks kõige viljakamaks; teadusliku stipendiaadi aeg aga osutus tulemuste poolest vaeseks, kuid pakkus rohkem välissõite, mil kujunesid tihedad kontaktid Soome, Rootsi ja Venemaa kolleegidega. Välismaa teadusreisidel saadud teadmisi ja kogemusi rakendas Laid hiljem mitmetel juhtivatel ametikohtadel. Sihikindla ja ambitsioonika inimesena õnnestus tal jäädvustada oma nime nii eesti teadus- kui ka kultuuriajalukku. Ta oli üks esimesi eesti soost arheolooge-etnograafe, kes õpetas tudengitele eesti ja soome-ugri etnograafiat; oli esimene Eesti muinsuskaitse inspektor ehk riigiantikvaar. Ta oli üks esimesi eesti fotoetnograafe, kes hakkas kasutama fotosid mitte ainult uuritava objekti illustratiivse allikana, vaid sihipäraselt loodud uurimis-, ajaloo- ja dokumentaalse allikana. Laidi kaasaegsed on maalinud temast pildi kui silmapaistvast teadlasest ja rahvusliku idee kandjast. Tema kolleegide kirjelduste, tollaste ajaleheartiklite ja arhiivimaterjalide läbitöötamise ja võrdlemise käigus tekkis autoril ka rida küsimusi, millele ei pruugi tänapäeval adekvaa…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Svetlana Karm
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-07-21
publication date: 2025-07-21
starting page: 63
ending page: 99

Ivar Paulson – eesti religioonietnoloog paguluses
type: item
description: Ivar Paulson – eesti religioonietnoloog paguluses Artikkel käsitleb eesti religioonietnoloogi ja usundiloolase Ivar Paulsoni (1922–1966) elu ja teaduslikku panust. Lõpetanud gümnaasiumi Eestis, jäid tema etnoloogia, arheoloogia ja ajaloo õpingud Tartu Ülikoolis II maailmasõja tõttu pooleli. Põgenenud koos perega 1944. aastal Saksamaale, omandas ta 1946. aastal doktorikraadi uurimusega hantide majandusetnoloogiast Hamburgi Ülikoolis. 1950. aastal Rootsi siirdunud, asus ta Stockholmi ülikooli etnoloogiat õppima. Alates 1952. aastast õppis Paulson Stockholmi ülikoolis võrdlevat usundilugu. Tema juhendajaks sai tunnustatud rootsi religiooniajaloolane Ernst Arbman (1891–1959), kelle mõju Paulsoni teadlaseks kujunemisele oli oluline. Arbmani juhendamisel asus Paulson uurima Põhja-Euraasia rahvaste hingefenomene, kaitstes 1958. aastal sel teemal oma teise doktoritöö. Põhja-Euraasia rahvaste hinge- ja laiemalt usundifenomenoloogia jäigi Paulsoni peamiseks uurimisvaldkonnaks. 1958. aastal asus Paulson Arbmani juhitud Stockholmi ülikooli religiooniajaloo õppetoolis tööle dotsendina. 1950. ja 1960. aastatel avaldas Paulson hulgaliselt uurimusi, milles lahkas Põhja-Euraasia rahvaste hingekujutelmi, tehes seda Arbmani dualistliku pluralismi mudelit aluseks võttes. Üheks Paulsoni lemmikteemaks said metsa ja küttimisega seotud usukujutelmad, millest ta avaldas hulgaliselt spetsiaalkäsitlusi. Läbivalt lähtus ta oma töödes teesist, mille järgi konkreetses ökoloogilises nišis kujunenud majandamisviis mõjutab usundi tüübi väljakujunemist. Põhja-Euraasia rahvastest pakkusid talle eelkõige huvi soomeugrilased, kelle usunditest avaldas ta nii temaatilisi kui üldkäsitlusi. Soome-ugri rahvastes nägi ta kultuurilist silda Siberi ja Põhja-Euroopa kultuuride vahel. Iseäranis pakkusid talle huvi permi rahvad komid ja udmurdid, kelle puhul ta rõhutas suurte metsade ja jõgede tähtsust ning jahi ja kalapüügi suhteliselt suurt rolli nende elus kuni hiljutise ajani, mis peegeldub ka nende religioon…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Aivar Jürgenson
creator: Marleen Metslaid
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-07-21
publication date: 2025-07-21
starting page: 103
ending page: 140

Ferdinand Linnus – sõjaeelse Eesti etnograafia suurkuju
type: item
description: Ferdinand Linnus – sõjaeelse Eesti etnograafia suurkuju Ferdinand Linnusel (1895–1942) oli oluline roll noore Eesti etnograafia edasikandja ja arendajana 1930. aastatel. Aastatel 1929–1941 töötas ta Eesti Rahva Muuseumi (ERM) direktorina ja õpetas Tartu ülikoolis oma eriala. Uurin artiklis, kuidas Linnus sõnastas etnograafiateaduse teoreetilised, metodoloogilised ja rakenduslikud lähtekohad. Samuti huvitun sellest, kuidas need väljendusid tema teadustöös. Käsitlen lähemalt Linnuse osalemist rahvusvahelises teaduselus, mis võimaldab paigutada tollase kohaliku etnograafia laiemasse akadeemilisse konteksti. Artikli lõpus peatun lühidalt Linnuse tegevusel esimesel Nõukogude aastal, mis vaatamata esialgsele okupatsioonivõimuga kaasamängimisele lõppes vahetult enne Saksa okupatsiooni algust arreteerimisega ja surmaga aasta hiljem. Linnus defineeris Eesti etnograafia materiaalset rahvakultuuri kirjeldava ja võrdleva teadusena, kandes nii edasi Ilmari Mannineni algatatud traditsiooni. Distsipliinide piiride märkimisel oli see oluline, kuid hakkas samas uurimistööd piirama. Nii postuleeris Linnus 1930. aastal teadustöö vajadusena ajaloolise konteksti ja pidevalt toimuvate muutustega arvestamist ja kutsus üles kasutama uurimistöös puhtetnograafiliste allikate kõrval lähidistsipliinide pakutavaid võimalusi. Interdistsiplinaarsust kasutas ta edukalt mesinduse uurimisel. Sellel teemal kaitses ta esimese eestlasena ka doktoritöö. Avaldades aastate jooksul välismaa erialaajakirjades korduvalt ülevaateid Eesti etnograafia seisust, positsioneeris ta siinse eriala Euroopa akadeemilisele kaardile. Konverentsidel osalemise kaudu ja eriti Rootsi, Saksa ja Soome uurijatega suheldes oli Linnus Euroopa etnoloogias toimuvate diskussioonide ja arengutega hästi kursis. Tema kõige suuremaks mõjutajaks võib pidada rootsi etnoloogi Sigurd Erixoni, kes rõhutas vajadust võtta kultuurinähtuste ajalugu uurides arvesse sotsiaalset ja majanduslikku konteksti. Sellist lähenemist taotles Linnus ka Eesti…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Marleen Metslaid
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-07-21
publication date: 2025-07-21
starting page: 21
ending page: 58

Uusi vaateid Eesti etnoloogia ajaloole
type: item
subject: Eessõna
  topic: section
creator: Indrek Jääts
creator: Marleen Metslaid
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-07-21
publication date: 2025-07-21
starting page: 9
ending page: 15

Eesti Rahva Muuseum 2023
type: item
description: Eesti Rahva Muuseumi 2023. aasta tegevuste ülevaade.
subject: Ülevaated
  topic: section
creator: Aastaraamatu toimetus
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-04-25
publication date: 2025-04-25

Vibratsioonist tingitud riskide hindamine Eesti Rahva Muuseumis
type: item
description: Vibratsioonist tingitud riskide hindamine Eesti Rahva Muuseumis Muuseumid tunnetavad pidevat survet võidelda külastajate arvu pärast nii näituste kui ka lisategevuste puhul. Muuseumi konkurendiks ei ole tänapäevasl üksnes teine muuseum, vaid kogu meelelahutus sotsiaalmeediast spordisaalini. Külastajate arvu suurendamiseks ja ootustele vastu tulles korraldatakse muuseumides üha enam mitmes žanris kontserte ja muid meelelahutuslikke sündmusi. Paraku tekitab üha suurenev meelelahutussündmuste hulk muuseumides ja muinsuskaitse all olevates hoonetes konflikte muuseumieetikaga või pärandi säilitamisega üldisemalt. Sageli ei ole mäluasutused teadlikud vibratsiooni mõjust esemetele ega oma piisavalt teadmisi võimalike ohtude vähendamiseks. Eesti Rahva Muuseumis (ERM) tehtud võimendatud helist ja külastajatest tingitud vibratsiooni mõõtmised võiksid olla heaks eeskujuks analoogsete mõõtmiste läbiviimisel teistes muuseumides. ERMi mõõtmistulemused näitasid ilmekalt, kuidas vibratsioon võib teatud tüüpi vitriinides ootamatult võimenduda, mistõttu ei pruugi vitriini kõrvalt tehtud mõõtmised anda alati head ülevaadet vitriini mõjutava vibratsioonitaseme kohta. Vibratsiooni kaardistamisel on mõistlik keskenduda mõõtmistele vitriinidelt ja hoidlariiulitelt. Samuti on soovitatav teostada mõõtmisi vitriini või riiulipinna eri tasanditelt. Vibratsiooni mõju võimendub üldjuhul vitriini ülemistes osades. Senisest rohkem tähelepanu tuleb pöörata vitriinide ja eksponeerimisaluste disainile ja konstruktsioonile. Soovitatav on vältida monoliitseid vitriine, mis on ühendatud istumiseks ja astumiseks mõeldud kergkonstruktsioonkarkassil platvormiga. Muuseumisiseste transpordivahendite (kahveltõstukid, koristusmasinad) mõjule vitriinides või hoidlates paiknevatele museaalidele on seni vähe tähelepanu pööratud. ERMi mõõtmistulemused näitasid vitriinides üllatuslikult kõrget vibratsioonitaset just majasisestest transpordivahenditest tingitud vibratsiooni tulemusena. Võimendatud heliga kontsertid…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Mari Allik
creator: Kristiina Piirisild
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-04-25
publication date: 2025-04-25
starting page: 237
ending page: 259

Une panoptikum
type: item
description: Une panoptikum Tänapäeva uni asub ideoloogilisel pingeväljal. Digitaalse optimeerimise kontekstis, kus kunagi romantiseeritud unevald lõhutakse, tükeldatakse ja muudetakse kaubaks, mida andmekogumitena müüa, tundub, et kõige tõhusamaks vastupanuvormiks sellele on passiivsus ja eemalehoidmine. Käesolev lühiuurimus põhineb enesevaatlusel ja digihumanitaaria teooriatel. Selle keskmes on tähelepanu kõrvalejuhtimise, kohanemise ja uute juhuslikult tekkinud tähenduste elemendid. A Practice for Surrender Sleep has become an ideological field of tension. In the face of digital optimisation, as our once romanticised realm of dreams is fragmented, clustered and sold off as so many units of data, it would seem as if surrender, and absence, provide the best form of resistance. In a brief paranoid scrutiny of self-surveillance and theories of digital humanities, this video essay is orbited by elements of distraction, adaption, and the inadvertent emergence of meaning. Паноптикум сна Тынис Юргенс Сон превратился в идеологическое поле напряженности. В условиях цифровой оптимизации, когда некогда романтизированное пространство снов разрушается, дробится и превращается в товар, продаваемый как массивы данных, кажется, что пассивность и отказ от участия становятся наиболее эффективной формой сопротивления. Это видеоэссе представляет собой краткое исследование, основанное на самонаблюдении и теориях цифровых гуманитарных наук. В центре внимания находятся элементы отвлечения, адаптации и случайного возникновения новых смыслов.
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Tõnis Jürgens
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-04-25
publication date: 2025-04-25
starting page: 215
ending page: 236

Transsooline keha Indoneesia ööelus: waria’de seksitöö, nauding ja enesekinnituslik kogemus
type: item
description: Transsooline keha Indoneesia ööelus: waria’de seksitöö, nauding ja enesekinnituslik kogemus Indoneesia transsooliste naiste seas, keda Indoneesias ja ka rahvusvaheliselt tuntakse waria’dena, on laialdaselt levinud teatud öise linnaruumi paikades aset leidev seksitöö. Seksitöötajatest waria’de suurt hulka selgitatakse tavaliselt majandus­like põhjustega. Ometi pole waria’de öine kogunemine avalikus ruumis alati seotud tööga ning sageli ka mitte seksiga. Indoneesia linnades viitavad waria’d nendele praktikatele termini pekerja sex komersial (kaubanduslik seksitöö) asemel pigem väljenditega keluar malam (õhtul välja minema), mejeng (end näitama, aega veetma) või kumpul (kokku saama), mis toonitavad ööelu sotsiaalset kvaliteeti. Artiklis pakun välja waria’de seksitöö käsitluse, laiendades selle struktuurset tõlgendust sooidentiteedi mittetunnustamise ja piiratud töövõimaluste otsese tagajärjena. Kaasan afektiivse ja intersubjektiivse lähenemise, mis võimaldab avada waria’de ööelus peituvaid agentsuse vorme tulenevalt keha­liste naudinguliste tegevuste kaudu saavutatud enesekinnituslikust kogemusest. Need kehalised praktikad hõlmavad suhteid intiimsete (seksuaalpartnerid), lähedal­asu­vate (teised waria’d ja mehed), aga ka kaugemate (struktureerivad ideaalid) teistega. Tänavaööelu võimaldab intiimseid kohtumisi meestega, mis pakub waria’dele seksuaalset naudingut ning võimalust tunda end atraktiivse ja ihaldusväärsena oma eelistatud soolises väljenduses – tunda end kui naine, olles sellisena aktsepteeritud ja hinnatud. Sageli on öistes kogunemispaikades waria’d need, kes otsustavad, kellega seksida ja kui palju raha küsida. Niisiis põhinevad nendes paikades aset leidvad seksuaalsuhted tihti vastastikusel külgetõmbel. Ööelu kontekstis toimuv suhtlus teiste waria’dega, võimalus performatiivselt mängida sugu struktureerivate ideaalidega ning seksuaalsed kokkupuuted meestega toetavad waria’de subjektiivset sootunnetust ning rahuldavad seejuures nende sotsiokultuurilise toetu…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Terje Toomistu
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-04-25
publication date: 2025-04-25
starting page: 129
ending page: 147

Ööst ja muustki
type: item
subject: Eessõna
  topic: section
creator: Karin Leivategija
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-04-25
publication date: 2025-04-25
starting page: 1
ending page: 7

Eesti Rahva Muuseum 2022
type: item
description: Eesti Rahva Muuseumi 2022. aasta tegevuste ülevaade
subject: Ülevaated
  topic: section
creator: Aastaraamatu toimetus
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-02-19
publication date: 2025-02-19

In memoriam Kalju Konsin
type: item
description: Kalju Konsin (26. jaanuar 1929 – 31. jaanuar 2023)
subject: Ülevaated
  topic: section
creator: Aastaraamatu toimetus
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-02-19
publication date: 2025-02-19

Kes valitsesid öist linnaruumi moderniseerumisajal?
type: item
description: Kes valitsesid öist linnaruumi moderniseerumisajal? Kuigi enne Teist maailmasõda oli päevaaeg ette nähtud töötamiseks ja ööaeg puhkamiseks, ei olnud öine linnaruum kaugeltki tühi elust ja liikumisest. Küll aga oli öine toimimine avalikus ruumis valdavalt juhuslikku ja episoodilist laadi. Inimesi, kes olid ööruumis alaliselt kohal, mistõttu seda hakati nende kaudu teatud viisil defineerima, oli üsna vähe. Tähtsaimad neist olid voorimees, taksojuht, öövaht-laternasüütaja ja politseinik. Nemad olid öise linnaruumi dominantfiguurid või -tegutsejad. Kõigi nelja töö leidis aset avalikus ruumis ega võimaldanud varjuda majaseinte vahele, mis tähendab, et igal möödujal oli soovi korral võimalik sellesse sekkuda vaatlusel kaudu või muul viisil. Nimetatud ameteist kaks (laternasüütaja ja voorimees) olid n-ö vanad ja kaks (politseinik ja taksojuht) uued, sest tekkisid alles 19. sajandil või 20. sajandi algul. Ent uudsusest olulisem on ameti vastavus modernsuse juhtprintsiipidele. Siin oli eelis taksojuhtidel, sest amet koondas innovatsiooni, mis on modernsuse olulisemaid märksõnu. Innovatsioon ei seisne mitte ainult autode kasutamises, vaid ka taksomeetri, telefoni ja reklaami laialdases rakendamises. Teisedki aspektid, mis seda ametit iseloomustavad – isikkoosseis, organisatsioon, diskursus jne – on laadilt moodsad. Samas väärib tähelepanu, et neljast ametist vanim – voorimeheamet – ei erine ülalmainitust kuigi palju. Ka siin on tegu ettevõtlusega, mis lähtub ratsionaalsest majandusloogikast. Voorimeeste peamiseks probleemiks oli võimetus kohaneda uute oludega. Nad ei suutnud üha tugevamalt kehtestuva taksonduse ja ühistranspordiga konkureerida, sest voorimehe sotsiaalne kapital oli väike ja ametil nappis elukutsevalikuna atraktiivsust, mistõttu see ei meelitanud noori. Sarnased probleemid puudutasid laternasüütajaid. Avalik diskursus osutas, et oli aja küsimus, mil kaks vanemat ametit täielikult kaduma pidid. Taksojuhi- ja politseiametiga oli aga vastupidi – areng on olnud jä…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Riho Paramonov
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-02-19
publication date: 2025-02-19
starting page: 69
ending page: 104

Uurimusi Eesti ööelukultuurist
type: item
description: Uurimusi Eesti ööelukultuurist
subject: Ülevaated
  topic: section
creator: Karin Leivategija
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-02-19
publication date: 2025-02-19

Kuidas jutustada ööd? ERMi näituse „Kellele kuulub öö?“ uurimis- ja kureerimisprotsessist
type: item
description: Kuidas jutustada ööd? ERMi näituse „Kellele kuulub öö?“ uurimis- ja kureerimisprotsessist Käesolev artikkel käsitleb ERMis 2024. aasta veebruaris avatud näituse „Kellele kuulub öö?“ kureerimisprotsessi. Näitus keskendub nii Eesti linnaöö ajaloole kui kaasajale, kuid siinne artikkel põhineb vaid näituse ajaloolisel osal. Öönäituse peakuraatorina reflekteerin loovuurimuslikku tööprotsessi ning analüüsin, kuidas akadeemiline uurimistöö ja näituse kureerimine olid omavahel tihedalt põimunud. Peamised uurimisküsimused puudutasid Eesti linnaöö ajaloo uurimise võimalusi ning selle kujutamist muuseumikeskkonnas. Näitus on interdistsiplinaarne, hõlmates linnauuringuid, ajalugu, sotsioloogiat, antropoloogiat ja kultuuriuuringuid. Interdistsiplinaarne lähenemine ja mitmekesiste materjalide kasutamine olid oluliseks vahendiks, et edastada linnaöö rikkalikku narratiivi. Kureerimine kui muuseumipraktika ja akadeemiline uurimismeetod võimaldas kriitilist lähenemist ning aitas panustada kultuuripärandi mitmekülgsemasse mõistmisse. Uurimistöö hõlmas erinevaid allikaid, sealhulgas arhiivimaterjale, ajakirjandust, intervjuusid, esemeid ja audiovisuaalset materjali. Näituse loomine algas ulatusliku teoreetilise ja ajaloolise kirjanduse läbitöötamisega, millele lisandus kontseptsiooni paika panemine. Uurimistöö ja näituse ruumiline planeerimine toimusid paralleelselt, teineteist läbivalt mõjutades ja suunates. Näituse kujundamisel oli oluline roll ruumidisainil, valgustusel ja helimaastikel, et tõlkida öine atmosfäär näituseruumi. Öönäituse loomel oli akadeemilise mõõde, samas on traditsioonilise akadeemilise publikatsiooni ja näituse kui loovuurimuse vahel olulised erinevused. Näiteks puudub näitusel formaalne eelretsenseerimise protsess, kuid selle asemel toimub osapoolte vahel pidev koosloome. Öönäitus laiendab potentsiaalselt Eesti kultuuriloo uurimisvaldkondi ja tõlgendusi, olles samal ajal osa aktuaalsetest ühiskondlikest diskussioonidest linnaöö väärtuse ja ööelukultuuri hapruse …
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Karin Leivategija
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-02-19
publication date: 2025-02-19
starting page: 25
ending page: 44

Eliidi pilk pimedasse onni. Maarahvas ja isand ning vastastikused representatsioonid
type: item
description: Eliidi pilk pimedasse onni. Maarahvas ja isand ning vastastikused representatsioonid Vaatlen artiklis näiteid pimeduse ja mustuse kujunditest saksakeelse eliidi loodud eesti talupoegade representatsioonides. Näited mahukast ja mitmekesisest baltisaksa tekstide korpusest peegeldavad ajastuomaseid talupoegade ja võõraste rahvaste kujutamise viise, aga ka spetsiifilisemaid lokaalsete joontega representatsioone. Eliidi pilgule vastukaaluks püüan regilaulude kujundeid uurides leida, kuidas talupoeg nägi ja kujutas oma valitsejat. Regilaul oli Eestis kuni 19. sajandi lõpuni üldiselt tuntud ja populaarne laulustiil, mille registreid talupojad kasutasid nii igapäevases suhtluses, rituaalsetes situatsioonides kui ka meelelahutuslikus kontekstis. Pole siis ime, et regilaulus peegeldub ka mõisaelu paljudes laulutüüpides, sõltuvalt kontekstist võib representatsioon olla tõsine või humoorikas, aga ka poeetilisem või konkreetsem. Regilaulude mahukas korpuses on mõisateemaliste lauludel tähtis ja rohkearvuline koht, seetõttu otsin artiklis talupoegade häält just sellest žanrist. Eliidi loodud talupoegade representatsioonid on mitmepalgelised ja erižanrilised. Siiski võib selles tekstikorpuses leida sarnaseid korduvaid motiive ja kujundeid. Pimeduse ja mustuse, aga ka laiemalt öö ja hämaruse kujundid on laialt levinuid ja varieeruvad. Suits, pimedus, pori ja mustus korduvad eluruumide kirjeldustes ning nendega seostuvad öö või põrgu metafoorid. Eluaseme pimeduse ja mustusega seostuvad tekstides ka eestlaste kehvad loomuomadused (laiskus, seksuaalne lodevus). Koloniaalset hierarhilist süsteemi arvesse võttev lähilugemine näitab saksakeelse eliidi loodud talupoegade ja nende etnograafia kirjeldusi üllatavalt küünilistena. Eliidi pilk vaatas talupoegade keha ja nende kommete ja eluasemete peale distantsilt ning mitte just väga suure kaasatundmisega. Eesti- või Liivimaa talupoega kujutati sageli „teisena“, kes erines nii oma elutingimuste, harjumuste kui ka sügavama loomuse poolest kõr…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Andreas Kalkun
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-02-19
publication date: 2025-02-19
starting page: 45
ending page: 68

Öö Eesti kultuuriloos
type: item
subject: Eessõna
  topic: section
creator: Karin Leivategija
rights: Copyright (c) 2025 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2025-02-19
publication date: 2025-02-19
starting page: 5
ending page: 14

Andmed ja mõju: ERMi kultuuriasutustele suunatud arendustegevus kahes kultuurisektori innovatsiooniprojektis
type: item
description: ERM oli aastatel 2020–2022 partner kahes kultuurivaldkonna ühiskondlikku mõju analüüsivas rahvusvahelises koostööprojektis. Projekti tulemused aitavad arendada ja mõtestada asutuste tegevuse mõjukust ühiskonnas ning mõista erinevaid andmepõhiseid lähenemisi organisatsiooni tegevuse planeerimisel ja hindamisel.
subject: Ülevaated
  topic: section
creator: Agnes Aljas
rights: Copyright (c) 2023 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2024-02-12
publication date: 2024-02-12
starting page: 1
ending page: 7

Relevantne muuseum: kuidas mõista relevantsust museoloogilises praktikas
type: item
description: Relevantne muuseum: kuidas mõista relevantsust museoloogilises praktikas Artikkel uurib relevantsuse mõistet museoloogia ja osaluse kontekstis. Muuseumid kogu maailmas püüavad luua relevantseid kogemusi ja elamusi erinevate meetoditega erinevatele auditooriumidele. Siiski on relevantsust liiga harva käsitletud museoloogia kontekstis. Artikkel vaatleb relevantsuse teoreetilisi kontseptsioone, mis aitavad mõistet defineerida museoloogilises kontekstis. Auditooriumidele relevantseks partneriks olemine on seotud tugevalt osaluspraktikatega. Kirjeldatakse kolme näidet, millest igaüks on püüdnud muuseumisektoris relevantsus rakendada: poliitilisel tasandil, üleriigilises kaasaja materjalide kogumises ja viimasena osalusnäituse kontekstis. Iga algatus on loodud soovist arendada, uuendada ja katsetada kogude abil külastajatega suhtlemist, koostööd ja kultuuripärandi mõjukust. The relevant museum: defining relevance in museological practices This article takes a look at the concept of relevance as it is discussed in connection with museological development and participation. Museums throughout the world seek to create relevant experiences in many ways and to varied audiences. Yet, the concept of relevance has rarely been defined in connection with museology. This paper will look at a few theoretical concepts of relevance in order to define the term in a museological context. To become relevant organisations, it is essential that museums form new contemporary articulations to match new participatory practices. Three different examples that each has attempted to implement relevance in the museum sector will be described as well: one on political level, a nationwide programme of contemporary collecting and finally a direct participatory exhibition approach. Each initiative has been created from a wish to develop, innovate and experiment with collections, visitor interaction, cooperation and political influences on cultural heritage. Релевантный музей: понятие релевантности в му…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Jane K. Nielsen
rights: Copyright (c) 2023 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2024-02-12
publication date: 2024-02-12

Muuseumikülastajate motivatsiooni ja õpistiilide mõistmine
type: item
description: Muuseumikülastajate motivatsiooni ja õpistiilide mõistmine Miks inimesed muuseumi külastavad? Mida inimesed oma muuseumikülastustest mäletavad? Mis veelgi olulisem, millised tegurid tunduvad kõige enam aitavat kaasa, et kujundada külastajate pikaajalisi mälestusi muuseumist? Eksisteerib seos külastajate mälestuste ja põhjuste vahel, miks keegi üldse muuseumi külastab, mistõttu küsimused, miks inimesed muuseumi külastavad, mida nad seal teevad ja mida nad oma külastusest õpivad või mäletavad, ei ole tegelikult kolm eraldi küsimust, vaid sama küsimuse eri aspektid. Artikkel analüüsib muuseumikülastajate motivatsiooni varasemaid uuringuid ja pakub välja külastajakogemuse mõistmise uue mudeli. Uut lähenemist on toetanud süvaintervjuud, mida korratakse külastajatega ka nädalaid, kuid ja aastaid pärast nende muuseumikülastust. Understanding Museum Visitors’ Motivations and Learning What do people remember from their museum visits? And more importantly, what factors seemed to most contribute to visitors forming these long-term memories? To answer this question, my graduate student Katie Gillespie and I qualitatively analysed the museum recollection transcripts of 22 museum visitors. Each of these individuals had visited an interactive science centre roughly six months previously. The 22 conversational telephone interviews were transcribed and coded in order to understand what visitors remembered about their visit, and to identify the factors that may have shaped these memories. Мотивация и стили обучения посетителей музея Джон Х. Фалк Почему люди ходят в музеи? Что остаётся у них в памяти после посещения музеев? И – что ещё более важно – какие факторы более всего способствуют формированию долгосрочных воспоминаний о музее? Существует связь между воспоминаниями посетителей и причинами, по которым они посещают музеи. Поэтому почему люди ходят в музеи, что они там делают и чему учатся или что помнят – это не три разных вопроса, а аспекты одного. В статье проводится анализ пре…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: John Falk
rights: Copyright (c) 2023 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2024-02-12
publication date: 2024-02-12

Ärimudelite analüüs Eesti muuseumite näitel
type: item
description: Ärimudelite analüüs Eesti muuseumite näitel Artikli autori hinnangul on Eesti muuseumide areng enim mõjutatud riigi kultuuripoliitikast ja rahastamismudelist. Rõhutatult mittetulunduslike organisatsioonidena on muuseumid täna ühiskonna teenistuses, luues väärtust oma unikaalsel, eelkõige ajaloomälu koguval, säilitaval, uurival ja esitaval moel. Muuseumi kui mäluasutuse funktsioone täites ei ole see probleemiks, sest mäluasutuse funktsioone riik või omavalitsus valdavalt ka toetab. Muuseumi kui atraktsiooni puhul tuleb ambitsioonide latt seada kõrgemale ning tagada konkurentsivõimeline asjakohaste oskuste ning ressursside olemasolu. Kuivõrd enamiku suuremate muuseumide puhul on põhirahastajaks riik või kohalik omavalitsus, keskendub kogu muuseumide planeerimisloogika valdavalt seadustes ja määrustes esitatud rahastustingimustele. See pärsib aga oluliselt omatulu teenimisega seotud tegevuste väljaarendamist, sest ressursid on suunatud „riikliku tellimuse“ tingimuste täitmiseks. Enamiku muuseumide puhul on omatulu teenimise ambitsioonikus üsna madal – tegutsetakse väga piiratud ressursside tingimustes ning tegelik potentsiaal on suures osas kasutamata. Konkureerimaks atraktsioonina ka elamusteenuste turul, tuleb muuseumidel investeerida ka elamusliku külastuskeskkonna ja lisateenuste väljaarendamisse kogu külastaja teekonna lõikes. Uued trendid ei kujune välja mitte enam aastate, vaid päevadega. Ootustele, mida tingib turu nõudlus, tuleb reageerida kiiremini, ajakohasus on saanud võrdväärseks asjakohasusega ekspositsioonide loomisel ja külastuskeskkonna välja arendamisel. Nii külastuskeskkonna vaates kui ka tervikuna on muuseumide arengus näha trende, mis on mõjutatud uute tehnoloogiate ja intellektuaalomandi kasutuselevõtust, aga ka sotsiaalmeedia arengust ja elustiilitrendidest. Muuseumid külastuskeskkondadena peavad järjest enam kohanduma külastajate ootuste ja vajadustega nii huvide, elustiili kui ka olmeliste vajaduste tasandil. Elamusliku külastuskogemuse pakkumi…
subject: Artiklid
  topic: section
creator: Birgit Prikk
rights: Copyright (c) 2023 Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
date: 2024-02-12
publication date: 2024-02-12
starting page: 89
ending page: 115